Čilė
República de Chile | |||||
| |||||
| |||||
Valstībėnė kalba | ėspanu | ||||
Suostėnė | Santjags | ||||
Dėdliausis miests | Santjags | ||||
Valstībės vaduovā | Gabriel Boric Prėzidėntė
| ||||
Pluots - Ėš vėsa - % ondėns |
756 950 km² (37) 1,07% | ||||
Gīventuoju - 2006 lėipa (progn.) - Tonkoms |
19 678 310 (62) 26 žm./km² (150) | ||||
BVP - Ėš vėsa - BVP gīvėntuojou |
2022 (progn.) 352,664 mlrd. $ (45) 17 702 $ (55) | ||||
Valiota | Čilės pesos | ||||
Čiesa zuona - Vasaras čiesos |
UTC -4 - | ||||
Naprīgolnoms Paskelbt
Prėpažint |
Nu Ėspanėjės 1810 siejė 18 1818 vasarė 12 | ||||
Interneta kuods | .cl | ||||
Šalėis tel. kuods | 56 |
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/c/ca/San_Pedro_de_Atacama_%28street_view%29.jpg/220px-San_Pedro_de_Atacama_%28street_view%29.jpg)
Čilė aba Čilės Respoblėka (ispanėškā República de Chile) īr valstībė Pėitū Amerėkuo, pri Ramiuojo vuondenīna. Robėžiojas so Argentėna, Buolivėjė ėr Perū.
Akuonuomėka
[taisītė | taisītė straipsnė wiki teksta]Čilė remas naudīngu ėškasenu kasėmo ė anū eksporto. Čilė svietė pėrmaun palē vare kasėma. 15% žmuoniū dėrb žemės ūkie. Glabniausė žemės ūkē pruodoktā īr uobuolē, kriaušės, cėbolės, avėžas, šparagā, popeles. Žūvīnėnkīstė ė mėškū ūkis īr glabnas akuonuomėkas šakas. Šalės ėkspuortoun dėdlė šmuota žovėis.
Demuograpėjė
[taisītė | taisītė straipsnė wiki teksta]Dėlīsės šmuots žmuoniū īr emėgrantū ėš Euruopas palėkounės. [1] [2] [3] Vėitėnē ėndienā sodara 3,2 % gīventuojū. Daugoms anū īr mapotē, katrie gīven gausuo Araukanėjės regėjuonė. Šiaurie īr aimaru, atakamėitiu, Velīku saluo gīven rapanojā, vuo pėitinies saluos da ėšlėkė keletė alakalofā. Čilie nauduonama ispanu kalba, katra īr vėinintelė uofėcēlė kalba valstībie.
Admėnėstracėnis soskėrstīms
[taisītė | taisītė straipsnė wiki teksta]Čilė īr soskėrstīta i penkiuolėka regėjuonu, katrūs žīm ruomienėšku skaitliom ė tor sava ožbadėnėmos. Suostėnės regėjuons skėras nū kėtū ė īr žīmėms raidiem „RM“ (Región Metropolitana).
![Čilės penkioulėka regėjuonu.](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/7/75/ChileRegions_%28%2BNumbers%29.svg/85px-ChileRegions_%28%2BNumbers%29.svg.png)
Regėjuonu sārašos:
- XV Arėkas ėr Parėnakuotas regėjuons (Región de Arica y Parinacota; suostėnė: Arėka)
- I Tarapakas regėjuons (Región de Tarapacá; suostėnė: Ikikė)
- II Antuofagastas regėjuons (Región de Antofagasta; suostėnė: Antuofagasta)
- III Atakamas regėjuons (Región de Atacama; suostėnė: Kuopėjapa)
- IV Kokėmba regėjuons (Región de Coquimbo; suostėnė: La Serena)
- V Valparaėsa regėjuons (Región de Valparaíso; suostėnė: Valparaėsos)
- RM Santjaga metruopuolėnis regėjuons (Región Metropolitana de Santiago; suostėnė: Santjags)
- VI Ėšvadoutuoja Generuola Bernarda O'Hėgėnsa regėjuons (Región del Libertador General Bernardo O’Higgins; suostėnė: Rankagva)
- VII Maules regėjuons (Región del Maule; suostėnė: Talka)
- VIII Biuobiuo regėjuons (Región del Bío-Bío; suostėnė: Konsepsjuons)
- IX Araukanėjės regėjuons (Región de la Araucanía; suostėnė: Temuks)
- XIV Luos Rėuosuo regėjuons (Región de Los Ríos; suostėnė: Valdėvėjė)
- X Luos Laguosa regėjuons (Región de Los Lagos; suostėnė: Puerta Muonts)
- XI Aisena regėjuons (Región Aysen del General Carlos Ibáñez del Campo; suostėnė: Kuojhākė)
- XII Magelana ė Čėlės Antarktėdas regėjuons (Región de Magallanes y de la Antártica Chilena; suostėnė: Ponta Arenasos)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/0/06/Mapa_administrativo_de_Chile.png/220px-Mapa_administrativo_de_Chile.png)
Nūruodas
[taisītė | taisītė straipsnė wiki teksta]Šaltenē
[taisītė | taisītė straipsnė wiki teksta]
Žemīnā |
Antarktėda | Afrėka | Australėjė ėr Okeanėjė | Azėjė | Euruopa | Pėitū Amerėka | Šiaurės Amerėka |
Argentėna | Bolivėjė | Brazilėjė | Čilė | Ekvaduors | Gajana | Kolumbėjė | Paragvajos | Perū | Sorėnams | Urugvajos |